Viens no konferences uzdevumiem bija sagatavot priekšlikumus Rīgas sporta attīstības rīcības plānam, uzklausot sporta dzīvē iesaistīto pārstāvju viedokļus un ierosinājumus.
Pasākuma laikā notika diskusijas četrās darba grupās: 1. Sporta izglītības pieejamība un sporta meistarības pilnveides iespējas; 2. Skolēnu fizisko spēju dinamikas novērtēšanas pilotprojekta „Sports. Prieks. Kustība” īstenošana; 3. Nevalstisko sporta organizāciju un pašvaldības sadarbības formas; 4. Prioritāri atbalstāmo sporta veidu identificēšanas kritēriji Rīgā.
Apkopojot darba grupu rezultātus, par sporta izglītības pieejamību un sporta meistarības pilnveides iespējām, tika ieteikts, ka jāizstrādā vienots sporta veida darba organizācijas modelis, kurš ir integrēts Latvijas sporta veida attīstības sistēmā. Jāveicina sportistu un treneru lojalitāte Rīgas pilsētai, ņemt vērā sportistu un treneru vajadzības - motivācija, treniņu bāzes, stipendija, veselības apdrošināšana, sporta medicīnas centra nepieciešamība, apmaksāta ēdināšana u.c.
Darba grupa par skolēnu fizisko spēju dinamikas novērtēšanas pilotprojekta „Sports. Prieks. Kustība” īstenošanu, secināja, ka Sporta skolotāji akceptē, ka ir iespējams novērtēt fizisko spēju dinamiskos rādītājus ar noteiktu fizisko īpašību testu palīdzību un šķēršļu josla ir kā motivējošs elements. Lai nākotnē to varētu realizēt, obligāti nepieciešams veikt visu Rīgas (Latvijas) skolēnu vispusīgās fiziskās sagatavotības līmeņa noteikšanu. Tas izdarāms, veicot objektīvas, skolēnu fiziskai sagatavotībai atbilstošas izmaiņas izglītības standartā, bērnu veselības stāvoklis un fiziskā sagatavotība iegūs dinamisku, augšupejošu attīstību. Sporta skolotāji atzīmēja arī to, ka nākotnē sporta stundai vēlama objektīva un vienota vērtējumu sistēma, kā arī ne mazāk kā trīs stundas nedēļā visām vecuma grupām.
Sporta speciālisti, kuri apsprieda nevalstisko sporta organizāciju un pašvaldības sadarbības formas, nonāca pie atziņas, ka Rīgas pašvaldības izvēlētā sporta pasākumu un sacensību atbalsta forma konkursu rezultātā ir ļoti atbalstāma un jau veiksmīgi īstenojusies. Taču uzmanība jāpievērš, domājot par sporta aktivitāšu atbalstu tieši studentu mērķgrupai. Tāpat darba grupas dalībnieki izteica gatavību sniegt Rīgas pašvaldībai savus rosinājumus konkursu nolikumu izstrādē, vienlīdz atzīstot, ka šobrīd visi iespējamie līdzfinansējuma modeļi ir skaidri definēti un konkursa nolikumos iestrādāti.
Diskusiju rezultātā, tika noteikti arī prioritāri atbalstāmo sporta veidu identificēšanas kritēriji Rīgā. Diezgan lielā vienprātībā, darba grupas dalībnieki par 10 būtiskākajiem kritērijiem nosauca šādus: 10. vietu piešķirot kritērijam „izmaksas”, 9. - „veselības pasākumi”, 8. – „sociālā funkcija”, 7. – „tradīcijas”, 6. – „izglītības projekts”, 5. – „kvalitāte”, 4. – „bērnu un jauniešu iesaiste”, 3.- „rezultāti/sasniegumi”, 2. – „sporta veida pieejamība”, un kā primārais kritērijs tika noteikts – sporta veida „masveidība/dalībnieku skaits”.
Darba grupās tapušie rezultāti tiks iekļauti Rīgas sporta attīstības rīcības programmā. Konference tika rīkota kā viens no „Rīgas Sporta gada” pasākumiem.
Izmantotie resursi:sports.riga.lv